E Ziua Europei!
Iată legenda: Europa era fiica regelui Agenor, care domnea în Fenicia. Vrăjit de frumusețea ei, Zeus plănuiește să o fure, se preschimbă într-un taur frumos și se alătură turmelor regelui. În timp ce Europa, împreună cu însoțitoarele sale, culegea flori, remarcă frumusețea taurului pe care-l încalecă. Zeus o răpește, ducând-o pe insula Creta. Pe insulă o seduce (netăinuindu-i că are soție), astfel, ea îi devine amantă. Aflând adevărul, Europa, înșelată, se aruncă de pe o stâncă în mare, însă Afrodita o salvează. Pământul pe care a fost adusă de Zeus va primi numele ei. Europa i-a dăruit lui Zeus doi fii: Minos, care va ajunge regele Cretei, și Eac, judecător al lumii umbrelor.
*****
9 mai 1918, se stingea la București, cu sufletul zdrobit de durere (tradus prin ”congestie cerebrală” de către medici), poetul nostru George Coșbuc. Moartea unicului său fiu, Alexandru, îl pustiise sufletește. „O mare nenorocire a atins pe George Coșbuc. N-a fost om care, știind bucuriile și durerile unui părinte, care să nu-și șteargă o lacrimă atunci când inima cea mare sângera de cea mai înspăimântătoare rană, care niciodată nu se poate închide.”, spunea Nicolae Iorga. Scriitorul avea 51 de ani…
*****
9 mai 1868 …
La 9 mai 1868, Anton Bruckner urcă pe podiumul teatrului orașului austriac Linz. Orchestra formată din membri ai teatrului din Linz, trupe regimentale și câțiva muzicieni amatori locali, sub baghetă sa prezintă, în premieră, Simfoniei Nr. 1 în Do minor. Orchestra nu a fost cu adevărat la înălțimea cerințelor tehnice ale operei, dar criticul Eduard Hanslick, care a făcut parte din public, a scris o recenzie favorabilă.
„Bruckner a fost aplaudat și chemat înapoi de mai multe ori. Când s-a confirmat vestea despre viitoarea numire a lui Bruckner la Conservatorul din Viena, nu putem decât să felicităm această instituție de învățământ.”
Sir David Attenborough a împlinit 97 de ani …
„Mi-aș dori ca lumea să fie de două ori mai mare – iar jumătate din ea să fie încă neexplorată”.
8 mai 1926 …
Sir David Frederick Attenborough este un prezentator radio, biolog și autor englez. El este cel mai cunoscut pentru că a scris și a prezentat, împreună cu Unitatea de istorie naturală a BBC, cele nouă serii de documentare de istorie naturală care formează colecția Life, un studiu cuprinzător al vieții animale și vegetale de pe Pământ.
*****
De-ale primăverii și nu numai … Rinita alergică sau febra fânului
Odată cu venirea primăverii și încălzirea vremii, cantitatea de polen din aer crește. Aversele de ploaie determină o densitate mai mare a polenului din cauza umidității care face ca mugurii să se spargă. Vântul va transporta polenul pe distanțe mari, în special în timpul furtunilor, când și mugurii se umflă. Pe măsură ce condițiile mai calde și mai uscate revin, plantele vor începe să-și elibereze polenul.
Febra fânului este o afecțiune alergică frecventă. Ea afectează până la 1 din 5 persoane la un moment dat în viața lor. Cei care sunt alergici la polen vor avea simptome de febră a fânului: nas înfundat, senzația de mâncărime (rino-), tuse, ochii injectați etc.
Pentru mulți, spray-ul nazal este cel mai eficient medicament în tratarea febrei fânului fiind adesea primul tip de medicament recomandate.
John Bostock (1772-1846) a fost un medic, om de știință și geolog englez din Liverpool. Referatul său citit în cadrul Societății Medicale și Chrurgicale la 16 martie 1819 a fost prima descriere științifică a febrei fânului.
*****
Organistul și compozitorului danez (sau german) al perioadei baroce, Dieterich Buxtehude (născut Diderik Hansen Buxtehude; c. 1637-9 mai 1707) a murit pe 9 mai 1707 (în vârstă de 70) în orașul Liber Lübeck, Sfântul Imperiu Roman. În calitatea sa de compozitor, a lucrat în diverse idiomuri instrumentale și vocale, stilul Buxtehude influențând foarte mult alți compozitori, cum ar fi Johann Sebastian Bach. Din punct de vedere istoric, Buxtehude se numără printre compozitorii importanți din perioada de mijlocul a barocului german.
*****
SĂRBĂTORITUL ZILEI …
„Dacă nu faci ceea ce îți place, îți pierzi timpul de pomană.” (Billy Joel)
Născut la New York din părinți evrei, William Martin Joel (9 mai 1949) este un pianist și cantautor american. Poreclit „Pianistul”, după primul său hit major și album omonim din 1973, cu o carieră comercială de succes ca artist solo, începând din anii ’70 (12 albume de studio din 1971 până în 1993), cu peste 150 de milioane de discuri vândute în întreaga lume, Joel este unul dintre cei mai bine vânduți artiști de muzică din toate timpurile și al patrulea cel mai bine vândut artist solo din Statele Unite. Albumul său de compilație din 1985, Greatest Hits Vol. 1 & 2, este unul dintre cele mai bine vândute albume în Statele Unite.
*****
”Nu cerceta aceste legi,
Că eşti nebun când le-nţelegi!
Din codru rupi o rămurea,
Ce-i pasă codrului de ea!
Ce-i pasă unei lumi întregi
De moartea mea!”‘ ( Moartea lui Fulger)
George Coșbuc (n. 20 septembrie 1866, Hordou, Coșbuc, România – d. 9 mai 1918, București, România) a fost un poet, critic literar și traducător român din Transilvania, membru titular al Academiei Române din anul 1916.
Poezia sa aparține patrimoniului cultural național și deși este considerat un poet care a scris poezii ce se recitau la serbările școlare sau populare, creația sa îl recomandă drept un autor clasic al literaturii române, un om cu un gust literar desăvârșit și un autor canonic, care nu poate lipsi din manualele școlare nici în ziua de azi. A dus, de asemenea, o prodigioasă activitate de iluminare a țăranilor, e un precursor al mișcării poporaniste și un tehnician desăvârșit al prozodiei, folosea o gamă foarte variată de picioare metrice și de ritmuri, de la cele ale poeziei populare la terza rima. A dat o versiune completă a operei lui Dante, Divina comedie. A tradus foarte mult din lirica străină și a adaptat prin localizare la sufletul și mediul țărănesc Eneida și Odiseea (Iliada a fost tradusă de contemporanul său, George Murnu) și a introdus specii ale poeziei orientale, cum ar fi gazelul, în poezia română. Toate aceste calități îl recomandă pentru poziția pe care o ocupă, de autor clasic, dar mai ales simțul echilibrului și faptul că a scos în evidență partea solară, idilică, a sufletului țăranului român.
Imaginile au rol pur ilustrativ și cultural!